![](/uploads/clanky/_r/austin-distel-ngc5rt2hmf0-unsplash-800x526.jpg)
Vladimír Toráč | 30.7.2024
Z judikatury: přerušení časového testu pro osvobození příjmu z prodeje akciíDaně, účetnictví, právo a nejen to. Všechny klíčové novinky pro váš byznys.
V médiích proběhlo již několik informací o chystaných změnách vztahujících se k zákonu č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty. Připravované změny jsou obsaženy ve třech sněmovních tiscích, přičemž každý se momentálně nachází v jiném stádiu legislativního procesu, proto je situace okolo schvalování plánovaných změn poněkud nepřehledná. Na následujících řádcích se proto pokusíme přinést přehledný souhrn těchto změn.
První novela zákona o dani z přidané hodnoty byla zveřejněna ve Sbírce zákonů již 12. září 2014. Tato novelizace zákona o DPH, která má vstoupit v platnost 1. října 2014, resp. 1. ledna 2015, reaguje na změny v směrnici 2006/112/ES, o společném systému DPH.
Novelou zákona o DPH dochází ke změně pravidel pro určení místa plnění u telekomunikačních služeb, služeb rozhlasového a televizního vysílání a elektronicky poskytovaných služeb, pokud jsou tyto služby poskytnuty osobě nepovinné k dani, tj. osobám, které neuskutečňují ekonomickou činnost (zákazníci). Doposud se při určení místa plnění uplatňoval rozdílný přístup k zákazníkům usazeným ve státech Evropské unie a zákazníkům ze třetích zemí. Všechny tyto služby se však nově budou zdaňovat ve státě, ve kterém je usazen zákazník. Toto pravidlo se doposud uplatňovalo pouze o zákazníků usazených mimo Evropskou unii.
Od 1. ledna 2015 dojde tedy k rozšíření tohoto pravidla i na případy, kdy službu poskytuje plátce daně usazený v členském státě EU.
V souvislosti s touto změnou se rozšiřuje i platnost tzv. zvláštního režimu pro elektronicky poskytované služby. Podle tohoto zvláštního režimu se poskytovatel služby – osoba povinná k dani ze třetí země - registruje v jednom z členských států a v něm také podává daňové přiznání k daným plněním (dosud pouze elektronicky poskytované služby) a v tomto jednom státě také uhradí celou daň. Ta je potom rozdělena mezi jednotlivé státy, ve kterých byla služba poskytnuta. Tento zvláštní režim se nově použije i při poskytování telekomunikačních služeb a služeb televizního a rozhlasového vysílání a současně zavádí podobný režim i pro osoby povinné k dani, které jsou usazené v členském státě Evropské unie. Pro oba zvláštní režimy se zavádí do zákona o DPH společný pojem zvláštní režim jednoho správního místa (neboli „Mini One Stop Shop").
Novelou dále dochází k několika změnám ve vymezení území, která se nepovažují za území členského státu Evropské unie, a tím ani za území EU. Jedná se o některé vzdálenější regiony a ostrovy.
Druhou novelou je tzv. „sazbová" novela zákona, která by měla rovněž platit od 1. ledna 2015. Tato novela je momentálně projednávána v Poslanecké sněmovně ve druhém čtení.
Tato novela jednak ruší v roce 2012 původně schválenou jednotnou sazbu DPH ve výši 17,5% a naopak zavádí celkově třetí – tzv. druhou sníženou sazbu DPH ve výši 10 %.
Druhá snížená sazba daně se bude uplatňovat u vybraných položek zboží, které budou uvedeny v nové příloze č. 3a zákona o DPH. Konkrétně se bude jednat o kojeneckou výživu a potraviny pro malé děti, vybrané druhy léků a tištěné knihy. U všech těchto položek se aktuálně uplatňuje snížená sazba 15 %.
Veškeré tyto položky budou přesně specifikovány, přičemž druhá snížená sazba nebude použita např. u výživových doplňků, dětských plen či novin a časopisů.
Poslední plánovanou novelou zákona o dani z přidané hodnoty je tzv. velká novela, která má platit od 1. 1. 2015 resp. 1. 1. 2016. První čtení této novely by dle dostupných informací mělo být zařazeno na program poslední zářijové schůze Poslanecké sněmovny.
Z důvodu boje s daňovými úniky by mělo dojít k podstatnému rozšíření režimu přenesení daňové povinnosti (tzv. reverse charge), kdy namísto prodávajícího odvádí daň kupující. Tento režim by měl být nově využit např. na dodání mobilních telefonů, tabletů, či obilovin a cukrové řepy. Komodity, jichž se tento systém nově dotkne, by měly být uvedeny v nové příloze k zákonu a měly by být schvalovány vládním nařízením - zavedení tzv. mechanismu rychlé reakce.
Ze stejného důvodu – boj s daňovými úniky - by od roku 2016 měl být zaveden tzv. elektronický kontrolní výkaz. Kontrolní výkaz by měli plátci podávat současně s daňovým přiznáním a měli by do něj uvádět informace o zdanitelných plněních, kdy je protistranou jiný plátce. Ve výkazu se tak budou vykazovat údaje o plněních zdaněných tuzemskou daní nebo plněních podléhajících režimu tuzemského reverse charge.
Novela by dále měla změnit, tzn. de facto zachovat limit pro povinnou registraci k DPH, a to na 1 mil. Kč (dle zatím platné úpravy se k 1. 1. 2015 měl snížit na 750 tis. Kč) a dále by měla znovu upravit pravidla pro uplatnění daně u převodu a pronájmu nemovitých věcí, a to zejména zpřesněním příslušných definic a zapracováním aktuálních výkladů stávajících nejasností přímo do zákona.
Jednou z definic, která bude zpřesněna je definice stavebního pozemku, který je klíčový pro aplikaci osvobození při prodeji nemovitostí. Nově bude potřebné při vymezení stavebního pozemku přihlížet rovněž k úmyslu. Za stavební pozemek se totiž bude považovat i nezastavěný pozemek, pokud na něm vlastník plánuje vybudovat stavbu a za tímto účelem provedl stavební práce na sousedících pozemcích.
Jak vyplývá z výše uvedeného, v blízké budoucnosti nás pravděpodobně čeká skutečně mnoho méně či více podstatných změn, o kterých Vás budeme dále podrobněji informovat.